Stroke management challenges and innovations in Hungary and China: A comparative study. - Abuduxukuer, Reziya; Bereczki, Dániel; Csiba, László; Gaál, Anna; Liu, Liping; Oláh, László; Wei, Yufei (Ideggyogyaszati szemle, Vol. 79, No. 1-2, pp. 17-24, (2026), 2026)
Stroke is a leading cause of death globally, placing a particularly high burden on Hungary and China. Our study aimed to compare the epidemiology, acute management, and stroke prevention strategies based on Hungarian and Chinese data. We conducted a comprehensive literature review using Hungarian and Chinese epidemiological data, national health reports and guidelines, local protocols for stroke management, and publications related to prevention strategies. Data collection involved PubMed and MEDLINE databases; we also included results from the Global Burden of Disease Study to compare stroke incidence and mortality data in the two populations. The analysis of data from the two countries allowed for the identification of key trends. Despite the global decline in stroke-related mortality, Hungary's age-standardized stroke mortality rate remains above the European average, while a 32% increase has been seen in stroke-related deaths since 1990 in China. Even with the implementation of national stroke prevention initiatives, an increasing trend is observed in the prevalence of cardiovascular risk factors in both countries. The stroke management protocols of both nations align with international guidelines, including recommendations for intravenous thrombolysis and mechanical thrombectomy, as well as efforts to establish stroke center networks and systems that enhance prehospital care efficiency. While advancements in stroke management are evident in both Hungary and China, challenges persist in optimizing stroke prevention, reducing "stroke-to-needle time", and expanding rehabilitation services. A stroke világszerte vezető halálok, különösen magas terhet ró Magyarországra és Kínára. A tanulmányunk céljául a stroke epidemiológiájának, akut ellátásának és megelőzési stratégiájának összehasonlítását tűztük ki magyar és kínai adatok alapján. Átfogó szakirodalmi áttekintést végeztünk, magyar és kínai epidemiológiai adatokat, nemzeti egészségügyi jelentéseket és irányelveket, a stroke ellátásának lokális protokolljait, továbbá a prevenciós stratégiáikkal kapcsolatos publikációkat felhasználva. Az adatgyűjtéshez a PubMed és a MEDLINE adatbázisokat használtuk, a vizsgálatba bevontuk a Global Burden of Disease Study eredményeit is, amelyek alapján a stroke incidenciájára vonatkozó halálozási adatokat hasonlítottunk össze a két populációban. A két ország adatainak elemzése lehetővé tette a főbb tendenciák azonosítását. A stroke okozta mortalitás globális csökkenése ellenére Magyarországon az életkorra standardizált strokehalálozási arány továbbra is meghaladja az európai átlagot, míg Kínában 1990 óta 32%-os növekedés tapasztalható a stroke okozta halálok számában. A bevezetett nemzeti stroke-megelőzési programok ellenére is emelkedő tendencia figyelhető meg a cardiovascularis kockázati tényezők prevalenciájában mindkét országban. Mindkét nemzet stroke ellátására vonatkozó protokollja a nemzetközi irányelveket követi, beleértve az intravénás thrombolysis és a mechanikus thrombectomia irányelveit, valamint a stroke-központok hálózatának és a prehospitális ellátást hatékonyabbá tevő rendszerek kialakítását. Bár mind Magyarországon, mind Kínában jelentős fejlesztések láthatóak a stroke ellátásával kapcsolatban, továbbra is kihívást jelent a stroke-prevenció optimalizálása, a „stroke-to-needle time” csökkentése.